«Инерком» и CEZ подписаха договор за продажба на 23 февруари 2018 г., но българската антимонополна комисия КЗК направи невъзможно това на 19 юли, твърдейки, че «Инерком» ще спечели доминираща позиция на енергийния пазар.
Сделката, оценена на 320 милиона евро, предизвика съмнение дали малка компания като «Инерком» може да финансира и управлява стратегически важни енергийни операции. Не е ясно и от какви източници компанията е спечелила пари за такава голяма покупка, припомня сайтът irozhlas.cz.
В началото на април ЧЕЗ обяви, че е получил обвързващи оферти за закупуване на българските си активи от Индия и «Еврохолд». Чешката компания преценява в момента и двете оферти. От декември миналата година ЧЕЗ води преговори за продажба на активи в България успоредно с Индия Power и «Инерком». В средата на март заместник-председателят на борда на директорите на ЧЕЗ Томаш Плешкац уверяваше, че «Инерком» е все още в играта.
ЧЕЗ включва ЧЕЗ България (от 2005 г. представлява ЧЕЗ Груп на българския пазар и координира дейността на фирмите), ЧЕЗ Електро България, ЧЕЗ Разпределение, ЧЕЗ Трейд България, ЧЕЗ ИКТ България (предоставя информационни и телекомуникационни услуги от 2015 г.), Енергиен проект Orešec и Bara Group. Най-важният от тях е ЧЕЗ Разпределение България.
ЧЕЗ, която е мажоритарна собственост на чешката държава и е най-голямата местна енергийна компания, също участва в арбитражни производства пред българското правителство. Фирмата изисква стотици милиони евро, като твърди, че не е успяла да защити енергийните си инвестиции в страната. ЧЕЗ влезе на българския пазар в края на 2004 г. В момента българската дистрибуторска компания доставя електроенергия на повече от три милиона души в България.
През юли 2018 г. КЗК блокира сделката и «Инерком» подаде жалба, която бе отхвърлена от Административния съд в София.